![]() ![]() | |
Nom original | (hy) Մոնթե Մելքոնյան ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 25 novembre 1957 ![]() Visalia (Estats Units d'Amèrica) ![]() |
Mort | 12 juny 1993 ![]() Mərzili (Azerbaidjan) (en) ![]() ![]() |
Causa de mort | mort en combat ![]() |
Sepultura | Tomba de Monte Melkonian 40° 09′ 42″ N, 44° 27′ 30″ E / 40.1617°N,44.4583°E ![]() |
Grup ètnic | Armenis dels Estats Units d'Amèrica ![]() |
Formació | Universitat de Califòrnia a Berkeley ![]() |
Activitat | |
Ocupació | arqueòleg, militar ![]() |
Activitat | 1979 ![]() ![]() |
Carrera militar | |
Lleialtat | Exèrcit de Defensa d'Artsakh, Exèrcit Secret Armeni per a l'Alliberament d'Armènia i República d'Artsakh ![]() |
Branca militar | Exèrcit de Defensa d'Artsakh ![]() |
Rang militar | tinent coronel podpolkovnik ![]() |
Comandant de (OBSOLET) | Unité de défense de Martouni (fr) ![]() ![]() |
Conflicte | Guerra civil libanesa, Guerra de l'Alt Karabakh i 1981 Turkish consulate attack in Paris (en) ![]() ![]() |
Família | |
Cònjuge | Seta Melkonian ![]() |
Fills | cap valor ![]() |
Germans | Markar Melkonian ![]() |
Premis |
Monte Melkonian (armeni: Մոնթե Մելքոնյան) (Visalia, 25 de novembre de 1957 - Mərzili, 12 de juny de 1993), també conegut com a Avo, fou un revolucionari i militar estatunidenc d'ascendència armènia. Va participar en la revolució iraniana el 1979, la Guerra civil del Líban, va ser un membre destacat de l'ASALA durant els anys 80 i un dels principals comandants armenis de la Guerra de l'Alt Karabakh.[1][2] Va morir en un enfrontament a Mərzili (Districte d'Ağdam) durant la batalla d'Ağdam l'any 1993, i va ser enterrat al cementiri militar de Ierablur (Erevan). El 1996 va ser declarat Heroi Nacional d'Armènia, i el 1999, Heroi d'Artsakh.
Monte Charles Melkonian va néixer el 1957 a Califòrnia, fill de dos immigrants armenis. Durant l'adolescència, la seva família va visitar el poble d'on era originària la seva mare, a Turquia. Allà descobrí que el règim otomà havia pràcticament eliminat la comunitat armènia que hi vivia durant el genocidi armeni de 1915, fet que el va marcar profundament.[3] Quan tenia 15 anys va començar un programa d'estudis a l'estranger, al Japó. Allà va estudiar arts marcials i japonès. Gràcies a les classes d'anglès que impartia, es va poder finançar alguns viatges pel sud-est asiàtic.[4]
Quan va tornar als Estats Units, Monte es va graduar a la Universitat de Califòrnia a Berkeley l'any 1978 i va rebutjar una oferta per estudiar arqueologia a Oxford, per tal de poder anar a Armènia. Per aconseguir-ho, va viatjar a Teheran per demanar una visa per entrar a Armènia, que en aquells moments formava part de l'URSS. Quan va arribar a Teheran, acabava d'ocórrer el divendres negre, fet que el va decidir a involucrar-se en les protestes contra el xa.[3]
<ref>
no vàlida;
no s'ha proporcionat text per les refs nomenades periodico
<ref>
no vàlida;
no s'ha proporcionat text per les refs nomenades times
<ref>
no vàlida;
no s'ha proporcionat text per les refs nomenades ozy
<ref>
no vàlida;
no s'ha proporcionat text per les refs nomenades LA